Esimesed pildid, mida mäletan, on sellest plakatist võrevoodi kohal.
Vaatasin seda üksisilmi igal õhtul enne magamaminekut.
Mu isa oli alternatiivkoomiksite levitaja.
Ta on alati olnud kontrakultuuri Zelig, nagu mulle meeldib teda nimetada.
Ta maalis Warholi stuudios, oli Lou Reedi korterinaaber,
tundis R. Crumbi ja kõiki oma põlvkonna suuri kunstnikke.
Lapsena kasvasin kõiksuguste ogarate vaatepiltide keskel.
Nii ma siis uurisin aina uuesti ja uuesti seda maali:
Hieronymus Boschi "Maiste naudingute aeda".
See oli maalitud 1500. a kandis.
Kui neid paneele küllalt kaua vaadata, hakkavad nad jutustama ühte lugu.
Esimesel paneelil on Aadam ja Eeva Eedeni aias.
Taamal tõusevad linnud lendu,
on elevandid ja kaelkirjak ning palju religioosset ikonograafiat.
Teisel paneelil hakkab huvitavamaks minema.
Maalisse hakkavad imbuma surmapatud.
Seal on ülerahvastus, liiderlikkus ja liialdamine.
Viimasel paneelil, mis kõige rohkem meenutab õudusunenägu,
eriti väikese lapse seisukohalt,
on väändunud, pehkinud, põlenud maastik.
Allakäinud ja hävitatud paradiis.
Inimene võib teadmatult oma tsivilisatsiooni jäätmetega
muuta maailma kliimat...
Söe, õli ja puidu põletamisel lendub atmosfääri CO2.
On märgatud kasvuhooneefekti ja see muudab meie kliimat.
Arvake ära, kuhu liigub temperatuur? See tõuseb.
Kliimamuutus on juba meie tagahoovis. See on ametlik teave.
2012. a oli kõige kuumem... 2013... 2014...
2015. a oli tervel maakeral rekordiliselt kuum aasta.
Need tegevused ajasid inimkonna Eedeni aiast välja.
Ban Ki-Moon ÜRO peasekretär
Tere, kuidas elate? - Hr DiCaprio. - Rõõm kohtuda.
Seda saab vastavalt vajadusele liigutada.
Siit saab kõrgust muuta. - Lühemate ja pikemate juhtide jaoks.
Mis sõnum on teie arvates kõige tähtsam? - Kliimamuutus tuleb palju kiiremini.
Oleme näinud äärmuslikke ilmamustreid.
Kui mõelda universumi avarustele, on planeet Maa vaid väike lootsik.
Kui see lootsik põhja läheb, upume kõik koos sellega.
Tean, et ta on olnud pühendunud ja tulemusrikas keskkonnakaitsja.
Loodan teie kui visionääri juhtimisvõimele.
Tervitage värskelt nimetatud ÜRO rahusaadikut
hr Leonardo DiCapriot.
Tänan, hr peasekretär. Ekstsellentsid...
On tohutu au, et mind valiti
ÜRO rahusaadikuks kliimamuutuse küsimuses.
Ma ei seisa teie ees kui ekspert...
Tahan ise näha, mis toimub ja mida saame teha.
Tundub, et me ei saa toimuvat mõjutada.
Näitlejana teenin leiba teesklemisega.
Mängin väljamõeldud tegelasi, sageli lahendan väljamõeldud probleeme.
Usun, et inimkond on samal kombel suhtunud kliimamuutusse.
Iga päev ujutatakse meid üle uudistega keskkonnakatastroofidest
ja tundub, et olukord muutub järjest hullemaks ja hullemaks.
Püüdke kellegagi kliimamuutusest rääkida. Inimesed lülitavad end välja.
Kui ÜRO tõepoolest teaks, mida ma sellest arvan,
kui pessimistlik ma olen meie tuleviku suhtes,
siis, ausalt öelda, nad taipaksid, et valisid vale mehe.
Täna tulid New Yorgi tänavatele sajad tuhanded inimesed,
nõudes tegusid kliimamuutuse tõkestamiseks.
Ban Ki-Moon nimetas Leo keskkonnaliikumise esindushääleks.
Samahästi võib inimsööja nimetada lihapaja esindushääleks.
Leonardi DiCaprio lasi enda naiivselt kaasata globaalse soojenemise petujuttu.
Kes veel õpetaks maailma juhte väljamõeldud kliimakriisi vältima,
kui mitte Hollywoodi näitleja, kellel pole mingit teaduslikku ettevalmistust?
ENNE VEEUPUTUST
Filmi "Mees, kes jäi ellu" produktsioonibüroo
Tere, kuidas läheb? Rõõm näha. - Rõõm sind näha.
Alejandro G. Innaritu režissöör
Kuidas läheb? - Rõõm sind näha. - Sind ka.
Äsja alustasin uut filmi.
Selle tegevus toimub Ühendriikide läänepiiril 19. sajandi algul.
Tööstusrevolutsiooni koidikul.
Filmis on palju juttu meestest, kes laastavad loodust,
kaotavad maa pealt loomaliike ja hävitavad kultuure.
Vaata seda! Pühvlikolbad.
Alejandro! Pöörane lugu. Kas need on karusnahakütid?
Kas need inimesed müüvad kolpasid?
Mis pagan see on? - Kas pole piinlik? - Hullumeelsus!
Neile ei tulnud pähegi, et loomad võivad otsa lõppeda.
Kui selle filmi paned, mõjub see rabavalt.
Esitan sulle väljakutse!
Ma ei kasvanud üles mitte looduses, vaid hoopis Los Angelese kesklinnas.
Igal nädalalõpul pagesin loodusmuuseumisse.
Väga varases nooruses hakkasid mind paeluma väljasurnud liigid.
Kõik erinevad loomad dodost kuni rändtuvini,
keda oli maailmas kõige arvukamalt,
kuni Tasmaania tiigri ehk kukkurhundini,
hiidalgist savanni seebra ja moani.
Mäletan, missugust viha tundsin, lugedes jutte sellest,
kuidas maadeavastajad ja asunikud tegid lõpu tervetele loomaliikidele
ja laastasid igaveseks ökosüsteemi.
Praegu on see vahe, et me teeme seda teadlikult.
Ja palju suuremas mastaabis.
Kui tahame kliimamuutusega tõhusalt võidelda,
peame alustuseks teadvustama,
et enamik meie majandusest rajaneb fossiilsetel kütustel.
Michael Brune, Sierra Clubi tegevjuht Need on süsi, nafta ja maagaas.
Naftat kasutatakse transpordis,
kivisüsi ja maagaas toodavad suurema osa elektrist.
Selleks, et praegu, 21. saj esimesel paaril aastakümnel,
jätkata fossiilsete kütuste tarbimist,
võtame kasutusele ohtlikke ja äärmuslikke uusi tootmisviise.
Näiteks mäetipu eemaldamine kivisöe kaevandamiseks,
hüdrofrakkimine maagaasi saamiseks,
merealune puurimine nafta saamiseks,
õliliivade kasutamine - kõige laastavam fossiilsete kütuste tootmise viis.
Suured metsamassiivid võetakse maha, ojade ja jõgede vesi mürgitatakse.
Sellel on tõsine mõju ürgloodusele, põliselanike kogukondadele,
see nõuab tohutul hulgal energiat,
vaid selleks, et meie paakidesse kütust hankida.
Puhast fossiilkütust pole olemas.
Kanada õliliivad, Alberta
Kõrvaklapid on istme seljatoel, helinupp mikrofoni peal.
Kes selle kõik lagedaks raadas? - Linnas on metsafirma.
Kui arendustöös on vaja metsa maha võtta,
siis siinsamas on saeveski, kes kogu puidu ümber töötab.
Siin kasvab boreaalne mets.
Kõik algas väikefirmast 1960. aastate teises pooles,
kõik oli teistmoodi kui täna.
Täna toodame siin 350 000 barrelit sünteetilist toornaftat päevas.
Siin on ka paar teist firmat. Exxon avas hiljuti uue kaevanduse.
On ka Shell.
Kõik must, mida näeme, on õliliiv?
Jah, juba peale vaadates on näha, et see sisaldab naftat.
Me kaevandame õliliiva ja uhume sellest nafta välja.
Pumpame pinnasesse auru, pinnas soojeneb
ja nafta tilgub välja, lihtsalt eraldub liivast.
Ongi tehtud.
Meenutab Mordori. - Mida?
Mordori, "Sõrmuste isandast"
Hiigeltootmine, rabav.
Siin me vaid kaevandame.
Puhastamine ja rikastamine toimub siit umbes 70 km kaugusel.
Tehased on omavahel ühendatud torujuhtmega.
Mida rohkem saan sellest teemast teada,
kõigest, mis probleemiga seostub,
seda rohkem taipan, kui vähe ma tean.
Kui palju on mulle selles küsimuses teadmata.
Esmakordselt kuulsin terminit globaalne soojenemine,
nagu seda tookord nimetati, kui olin paarikümnene.
Sain võimaluse vestelda Valges Majas tollase asepresidendi Al Gore'iga.
Ta joonistas tahvlile meie planeedi ja seejärel atmosfääri selle ümber.
Ning ütles, et see on meie aja kõige tähtsam küsimus.
Mul polnud õrna aimu, millest ta rääkis.
Ta ütles, et kõik meie liiklusvahendid - laevad, rongid, lennukid, autod,
see, kuidas me endale toitu toodame, linnu ehitame,
peaaegu kõige tagajärjel, mida teeme, eritub süsinikdioksiidi
ja see toob kaasa kliimamuutuse.
Polaarjää hakkab sulama, merevee tase tõusma,
tekivad ohtlikumad kliimamustrid, üleujutused, põuad, metsapõlengud.
See kõlas nagu painajalikus ulmefilmis.
Ainult et kõik, mida ta rääkis, on tõeline ja juba toimub.
Ilus.
Tahan teada, kui kaugele oleme läinud, kui suurt kahju teinud
ja kas saame midagi ette võtta selle peatamiseks.
Valmis?
Baffini saar, Kanada Arktika
On 4. juuli, oleme Arktika südames.
Praegu seisame ookeanis, kõnnime vee peal.
Baffini saare põhjatipus, ühel Kanada Arktika sadadest saartest.
Oleme tükk maad polaarjoonest põhja pool.
Kui käsi vette pista, ei suuda seda seal hoida üle viie minuti.
Peale sinu, sa oled ju äss.
Te peate siin jahti ja püüate kala? - Jah.
Mida püüate ja mis loomi jahite?
Jake Awa, polaargiid Ma püüan kala,
jahin hülgeid, narvaleid ja jääkarusid.
On see jääkaru? - Jah. - Ole sa lahke!
Kas teie siinviibimise jooksul on jää muutunud õhemaks?
Varem oli paks sinine jää.
Mitte niisugune helesinine. Kõva jää.
Nüüd on meil jäätiselaadne jää.
See on küll jää, kuid sulab kiiresti. Palju kiiremini kui varem.
2040. a on võimalik laevaga üle põhjapooluse sõita.
Siis Põhja-Jäämeres suvel jääd enam pole.
Me põletame nii palju fossiilkütust, et jää sulab.
Arktika on nagu põhjapoolkera õhkjahutussüsteem.
Kui see kaob, muutuvad hoovused, see muudab ilmamustreid,
uputused ja põuad muutuvad katastroofilisemateks.
See on kõigi aegade suurim keskkonnamuutus.
Vaadake. - Nad on siinsamas.
Selles piirkonnas elab umbes10-12 tuhat narvalit.
Siin on nende arvukus stabiilne, mujal väheneb.
Rabav!
Nad ootavad jää pragunemist, siis nad pääsevad lestakala sööma.
Nad teevad hämmastavat häält. Nagu nurruks.
Ma ei tahaks maailma, kus neid loomi pole.
2000. a Maa päeva juhataja Leonardo DiCaprio.
25-aastaselt paluti mul osaleda Washingtonis
tohutusuurel Maa päeva üritusel.
Temperatuurid tõusevad, korallrahud surevad
ja iial pärast seda, kui meteoor tabas Maad 65 miljonit aastat tagasi,
pole nii lühikese ajaga välja surnud nii palju taime- ja loomaliike.
Mul avanes isegi võimalus küsitleda Ühendriikide presidenti.
Miks vaadatakse sellele teemale pidevalt läbi sõrmede?
Bill Clinton USA president
Sest kliima muutub nii aeglaselt, et inimesed ei märka seda.
Kuna hetkel tundub see abstraktsena.
Tollal tehti suuri pingutusi, et teavitada globaalsest soojenemisest.
Hetkel ei tundu paarikraadine temperatuurimuutus ohtlikuna.
Tollal keskenduti väikestele individuaalsetele tegevustele.
Me peame keskkonnateadlikkuse tooma iga ameeriklase mõttemaailma.
Kõik taandus lihtsatele meetmetele nagu lambipirni väljavahetamine.
Tollal tundus see positiivse sammuna. Vahetame lambipirni välja.
Päris selge, et nüüd oleme sellest tasemest palju kaugemal.
Asi on võtnud tohutult palju halvema pööre.
Kangerlussuaq, Gröönimaa
Pidevalt märkame uusi nähtusi,
mida tuleviku kliimamudelid pole ette näinud.
Jason E. Box klimatoloog
See näitab, et meie tulevikuprognoosid on väga konservatiivsed.
Kui kliima säilitab sama temperatuuri kui viimasel aastakümnel,
siis Gröönimaa kaob.
Ära lõhesse astu.
Issand! - Ära mine liiga serva lähedale.
Kui äge vool! Vesi voolab tohutu kiirusega.
Sulamisvesi rajab teed merre.
Kui lumesadu seda ei tasakaalusta, siis jääkate kahaneb ja merepind tõuseb.
Siin on meie ilmajaam. - See on ilmajaam?
Kujutlesin hiigelsuurt iglut, kus erinevad teadlased katseid teevad.
See näeb välja nagu rikki läinud supelbasseinitehnika.
Mis selle põhjustas? - Jää sulas ära.
Juhe ulatus 30 m sügavusele, nüüd on see välja sulanud.
See juhe, mis praegu siin lamab, läks otsejoones jäässe? - Jah.
Jää on nii palju sulanud? - Jah.
See on viie aasta sula.
Selle juhtme pikkus näitab, kui paks jääkiht on sulanud
kõikjal üle terve Gröönimaa viimase viie aasta jooksul?
Õige. Sadu kuupkilomeetreid jääd,
mis ei seisa enam mandril, vaid läheb sulaveena merre.
Miami, New Orleans, Boston, Long Beach Californias
võivad olla määratud langema pidevalt kerkiva meretaseme ohvriks.
Nagu teame, võib merevee taseme tõus Lõuna-Florida minema pühkida.
Vaadates paiku, mida merevee taseme tõus kõige rohkem ohustab,
on Ühendriikides kõige esimene Florida.
Suur osa teie kampaaniast rajanes sellele,
et inimesi panna ohtusid mõistma.
Philip Levine Miami Beachi linnapea
Meil pole võimalust ja aega kliimamuutuse üle vaielda.
Ütlen alati, et tooge uskmatud meie juurde
ja me teeme neile selgeks, et see on ülisuur probleem.
Meil on selline nähtus nagu päikeselise päeva üleujutus.
Kujutlege ilusat päikeselist päeva, aga äkki ilmub vesi tänavatele.
Meretase kerkib, vesi tuleb üles,
tulvates äravoolutorudest tagurpidi tänavatele.
Kui linn vee alla jääb, pole meil tulevikku.
Kuidas te selle vastu võitlete? Kuidas püüate seda ära hoida?
Hakkasime paigaldama pumpasid. Vaadake siia.
See on pump! - Jah.
Praegu ehitame neid üle terve linna.
See tänav siin oli täiesti vee all. Tõusuvee ajal oli paati vaja.
Me tõstsime tee kõrgemale, siin näete vahet,
on näha, kuidas nõlvad allapoole laskuvad.
Suurima panuse teete teede tõstmisele ja elektripumpadele.
Jah, see on 400 miljoni dollari projekt. Hõlmab tervet linna.
Rahastus tuleb muidugi linna sissetulekutest.
Olin sunnitud makse tõstma,
poliitikule pole see eriti populaarne tegevus.
Ja see konstruktsioon muudab olukorda kõvasti? - Kõvasti.
Ja võidab teile palju aega? - Jah, umbes 40-50 aastat.
Ainult? - Jah.
Minult küsitakse: "Linnapea, mis saab 50 aasta pärast?"
Ma vastan alati, et peame leidma lahendused.
Kahjuks meie kuberner ja osariigi valitsus ei usu,
et see on suur probleem.
Florida ametnikel on keelatud kasutada sõna kliimamuutus.
See poliitika algas 2011. a, kui Rick Scott ametisse astus.
Tegelikult ei taha keegi kliimamuutusest rääkida,
eriti Floridat esindav senaator Marco Rubio,
kes ei usu kliimamuutusse ega hooli meie osariigi aitamisest.
Oleksin lootnud, et ta hangib kolme aastaga föderaalfondidest abi
meie linnade päästmiseks.
Ma ei usu, et inimtegevus põhjustab dramaatilisi kliimamuutusi,
nagu teadlased kirjeldavad. Marco Rubio, senaator
Miks on teie arvates teadusele selline vastupanu?
Arvan, et see on poliitika, see on seotud lobitöö ja tööstusega.
Ma ütlen alati, et ookean ei ole ei vabariiklane ega demokraat,
ookean ainult tõuseb kõrgemale.
Ted Cruz senaator
Satelliidipildid näitavad, et viimasel 17 aastal
ei ole olnud märkimisväärset ilma soojenemist.
Täna pidi olema 21 kraadi sooja, siin võib ära külmuda.
Meil ongi vaja globaalsest soojenemist! Ilm on jäine!
Inimtegevusest tingitud kliimamuutuse suhtes on teaduses sama kindel üksmeel
kui kas või gravitatsiooniteooria suhtes.
97% klimatoloogidest on üksmeelsed, et meie kliima soojeneb.
Selle põhjuseks on fossiilkütuste põletamine ja teised inimtegevused.
Paraku tuleb meil võidelda ulatusliku desinformatsioonikampaaniaga.
Satelliidiandmete põhjal pole pärast 1998. a olnud olulist soojenemist.
Viimastel aastatel on kliima jahenenud.
Kui usute, et meie suurim probleem on globaalne soojenemine,
siis olete suurim tobu maakeral.
Rääkige pisut oma taustast ja uuringutest, mida olete teinud.
Keskkoolis oli tüüpiline teaduse ja matemaatika friik.
Läksin füüsikat õppima ning 15 aastat tagasi
hakkasin koos kaastöölistega uurima kliimamuutusi kaugemas minevikus.
Avaldasime kõvera, mis näitab pikaajalist jahenemistrendi,
ja siis äkki toimub enneolematult järsk soojenemine.
See sai nimeks hokikepp, sest kõver meenutab hokikepi laba.
Pärast selle graafiku avaldamist algas mul täiesti teistsugune elu.
Miks? Mida nad tegid?
Mind halvustati Wall Street Journalis, Fox Newsis. Nimetati petiseks.
Teised Saksa teadlased on seda tööd nimetanud statistiliseks rämpsuks.
Teda on nimetatud statistiliseks šarlataniks.
Mind ründasid kongresmenid.
Nad loopisid spagette vastu seina ja mis kinni jäi, joonistas graafiku.
Sain surmaähvardusi, nii et mingil ajal tuli FBI minu büroosse uurima
mulle saadetud ümbrikut, milles oli valge pulber.
Ähvardati ka minu perekonda.
Need inimesed teavad, et ei peagi võitma teaduslikus väitluses.
Neil on vaid vaja rahva seas lõhe tekitada.
Kogu selle vaenu ja hirmu taga seisab ja seda rahastab väike rühm inimesi.
Fossiilkütuste tootjad, sellised nagu vennad Kochid,
rahastavad heldelt kliimamuutuse eitajate aktsioone.
Paljud kliimateadlased ei pea teaduse andmeid lõplikeks.
Globaalne soojenemine on näilik, tegelikult toimub hoopis jahenemine.
Lihtsam on uskuda jumalat ja Jeesuslast
kui mõnda teooriat globaalsest soojenemisest.
Veebilehed, uudisteagentuurid, mõttekojad.
Nad leiavad muljetavaldavalt usaldusväärseid inimesi,
kes nõustuvad oma mainet müüma fossiilkütuste tootjate huvides.
Dr Fred Singer, Teaduse ja Keskkonnapoliitika Projekti esimees.
Ilmaõhupallid ei näita kusagil maakeral,
et viimasel 25. aastal oleks soojenemist.
Kõik need lennukalt kõlavate nimedega organisatsioonid
nagu Ameeriklased Heaolu Eest või Heartlandi Instituut
on korporatsioonide poolt rahastatud variorganisatsioonid.
Ameeriklased Heaolu Eest on vendade Kochide rahastatud ühendus.
Selle organisatsiooni asutasid David ja Charles Koch.
Tere hommikust, Tim. - Rõõm siin olla, Bill.
Mida te oma raha eest saate? - Loodame, et tegevusviis muutub.
Koch Industries on üks suuremaid fossiilkütuste eratootjaid maailmas.
Nad teevad kõik mis võimalik, et oma vara kaitsta.
Kas loobuksite tööstuse arengust, tootlikkusest, mille see kaasa tõi,
kõigist eludest, mida see on päästnud sada aastat,
et temperatuur ei tõuseks pool või tuhandik protsenti?
Nad tegid lobitööd Kongressis.
Aina kuuleme, et 2014. a on rekordiliselt soe.
Hr esimees, püüdke kinni.
James Inhofe on silmapaistvaim kliimamuutuse eitaja Kongressis.
Globaalne soojenemine on suurim pettus,
mis eales Ameerika rahvale osaks saanud.
Ta on senati keskkonnakomitee esimees.
Mõnedel inimestel jätkub ülbust mõelda,
et nad on nii vägevad, et suudavad kliimat muuta.
Inimene ei saa kliimat muuta.
Ei ole üllatus, et James Inhofe on üks suuremaid
fossiilkütuste tootjate raha saajaid Ameerika Ühendriikide Senatis.
Fossiilkütuste tootjad on ära ostnud Esindajatekoja ja keskkonnakomitee.
Kongressis ei lähe kliimaseadus läbi, sest seda takistavad
fossiilkütuste tootjate poolt rahastatud kliimamuutuse eitajad,
kes blokeerivad iga seaduseelnõu, mis üritab selle probleemiga tegelda.
Kuidas neil õnnestub diskrediteerida teadlasi,
kes on terve oma elu sellele teemale pühendanud?
See on hämmastav. - Vahel ajab lausa jooma.
Kindlasti. Teadlasena oleksin iga päev viha täis.
Need inimesed pingutavad, et meid õigelt teelt kõrvale viia
lühiajalise eesmärgi nimel, fossiilkütuste tootjate huvides,
nii et lõpuks jääks meist maha laastatud planeet.
Mis võiks olla moraalitum?
Belli Labsi teadusfilm, 1958
Ka praegu võib inimene teadmatult
oma tsivilisatsiooni tootmisjäätmetega maakera kliimat muuta.
Meie tehased ja autod paiskavad igal aastal välja
rohkem kui kuus miljardit tonni süsinikdioksiidi.
Tundub, et meie atmosfäär soojeneb. - On see halb?
On välja arvutatud, et mõnekraadine temperatuuritõus sulatab polaarjää.
Fakt on, et me teame sellest probleemist aastakümneid, juba üle poole sajandi.
Iga päev saadan teile tuhat korda rohkem energiat,
kui te aastas kasutate.
Kas keegi töötab selle kallal, kuidas sellest tulekerast energiat saada?
Jah, kuid kaugeltki mitte piisavalt. Filmirull nr 16. Päikesepatarei.
Kujutlege tänast maailma,
kui tollal oleksime kliimamuutusesse tõsiselt suhtunud.
Meie insenerid peavad ehitama võimsad generaatorid,
mis hõlmavad terveid aakreid, isegi ruutmiile.
Et konkureerida odava söe ja naftaga, mis meil endiselt saadaval on.
Sestsaadik on maailma rahvaarv kasvanud peaaegu viie miljardi võrra.
Peking, Hiina
Hiina edestas hiljuti Ühendriike maailma suurima saastajana.
Probleemi lahendamine on muutunud üha keerulisemaks.
Nüüd oleme jälle tänava vastasküljel.
Nüüd oleme jalgrattateel.
Ma Jung Keskkonnainstituudi direktor
35 aastaga on Hiinas toimunud ulatuslik tööstuse areng ja linnastumine.
Ja see suureneb.
Hiina on terve maailma tehas,
ta toodab terve läänemaailma jaoks
ning suur osa selle tööstuse reostusest jäetakse meie tagahoovi.
Pekingi ümbruses ja Shandongi poolsaarel
võrdub söe tarbimine Ühendriikide kogutarbimisega.
See pole kuigi suur piirkond.
Inimesed on sellepärast väga mures, eriti kui hakkavad rohkem aru saama,
kui kahjulik see on nende tervisele.
Nende laste ja perekonna tervisele.
Õhusaaste on apokalüptiline, koolid suleti,
õhu mürgisus on kõrge.
Me peame iga päev tööle minema.
Kardan, et seda õhku hingates võin vähki haigestuda.
Halb õhk teeb kurgu valusaks.
Välja minnes paneme maski ette.
Hiinas muretsevad inimesed kliimamuutuse pärast,
kuid eelkõige seepärast, et see mõjutab nende argielu.
Inimesed tahavad aidata lahendust leida.
Keskkonnaprobleemidest on saanud massimeeleavalduste peapõhjus.
Me tahame, et nad kannaksid vastutust.
Kõik elektrijaamad ja nende heitmed olgu täiesti läbipaistvad,
need tuleb võtta avalikkuse järelevalve alla.
Seda silmas pidades hakkasin koostama riiklikku saastekaarti.
Siin on kõik Hiina suuremad vabrikud,
kokku ligi üheksa tuhat.
Punased on need, mis ei vasta normidele.
Nad peavad iga tund jälgimisandmed avalikustama.
Inimesed saavad seda mobiiltelefonis jälgida
ja rikkumiste lõpetamiseks saastajatele survet avaldada.
Täiesti geniaalne,
te ei lase nendele ettevõtetel salaja tegutseda.
Meedia on väga abivalmis.
Hiina meedia räägib kliimamuutusest regulaarselt.
Järjepidevalt.
Kui inimestele andmed anda, saavad nad volituse tegutseda.
Rahva toetus andis Hiinas jõudu rohelise arengu poliitikale.
Valitsus muutis oma plaane taastuvenergia kasuks.
Kas on tohutu surve ka päikese- ja tuuleenergia kasutamiseks?
On see järgmine samm?
Alvin Lin, Hiina kliima- ja energiapoliitika direktor
Hiinas on mõned maailma suurimad tuule- ja päikeseenergia ettevõtted.
Kuigi Hiina ees on suured väljakutsed nagu tohutu rahvaarv,
eelisarendab Hiina mitte kivisöe, vaid tuule- ja päikeseenergiat.
Kui seda saab teha Hiina, siis saab ka ülejäänud maailm.
Siiski toetub Hiina endiselt suuresti fossiilsetele kütustele,
kuid nad lähevad taastuvenergiale üle palju kiiremini, kui eeldati.
Küsimus on, kas vähem arenenud maad, kus rahvaarv kasvab kiiresti,
suudavad samasuguse ülemineku läbi viia?
India on suuruselt kolmas saastaja maailmas,
kuid maa heitleb ulatuslike elektrikatkestustega.
India on järjekindlalt öelnud, et nende arengu tähtsaim prioriteet on
rahvas vaesusest välja tuua.
Sunita Narain, Teaduse ja Keskkonna keskus: Me hoolime kliimamuutusest.
Kuid meie maal on energiavarustus sama suur probleem kui kliimamuutus.
Peame kindlustama, et iga indialane saaks elektrit kasutada.
Nagu aru saan, on Indias 300 miljonit inimest ilma elektrita ja valguseta.
Sama palju kui terve Ühendriikide elanikkond.
Nuh küla, Haryana, India
Veel tänapäeval võtavad India külades inimesed lehmasõnniku
ja teevad nn sõnnikukooke, hindi keeles on need uples,
ja põletavad neid. See on ainus energiaallikas, millega süüa teha.
Nüüd hakkavad nad sellel tulel süüa tegema.
Ashok Lavasa Keskkonnaministeerium
Umbes 30% majapidamistest on Indias endiselt elektrita.
Kui tahate igaühe elektriga varustada,
peate kindlustama, et elektri hind oleks jõukohane.
Indial on suured kivisöevarud.
Meie kivisöevarud on suuruselt maailmas 3. - 4. kohal.
Tahame või mitte, kivisüsi on odav.
Mõelge sellest vaatenurgast.
Teil tekkis minevikus sellega probleem, meil tekib probleem tulevikus.
700 miljonit majapidamist teevad meil süüa biomassi põletades.
700 miljonit majapidamist.
Kui need majapidamised lähevad üle kivisöele
ja hakkavad palju rohkem fossiilset kütust kasutama,
praetakse terve maailm ära.
Öeldakse, et maailma vaesed peaksid kasutama päikeseenergiat,
sest miks nad peaksid tegema samu vigu kui meie.
Ameerika inseneridelt kuulen seda kogu aeg.
Ja jahmun! Oleks see nii lihtne!
Väga tahaksin, et Ühendriigid läheksid üle päikeseenergiale,
kuid te pole seda teinud. Tegutsege oma sõnade järgi.
Peame oma õpetused praktikasse rakendama. Absoluutselt.
Tean, et olete ameeriklane.
Kahjuks pean ütlema, ärge saage sellest valesti aru,
et teie tarbimine tekitab maakerasse augu.
Me peame seda teemat arutama.
Näitan teile vastavaid tabeleid.
Üks ameeriklane tarbib kodus sama palju elektrit
kui 1,5 Prantsusmaa kodanikku, 2,2 Jaapani,
20 Hiina kodanikku, 34 India, 62 Nigeeria kodanikku.
Miks? Sest te ehitate rohkem, te tarbite palju rohkem kui enne.
Elustiil ja tarbimine tuleb võtta kliimaläbirääkimiste keskmesse.
Ma ei vaidle teile sugugi vastu, kuidas saakski vastu vaielda?
Teil on täiesti õigus, kuid ma arvan, et ameeriklasi on väga raske veenda,
et me peame oma elustiili muutma.
Ma väidaksin, et seda arvatavasti ei juhtu.
Kui tahame kliimakriisi lahendada, siis sõltume faktist,
et loodetavasti päikese- ja tuuleenergia muutuvad
üha odavamaks, mida rohkem raha me nendesse suuname,
mida rohkem me nendesse investeerime, ja et lõpuks see lahendab probleemi.
Te raputate pead. - Raputan pead, Indias tähendab see "ei". - Selge.
Kes investeerib, Leo? Olgem realistid.
Kes investeerib ja kuidas te investeerite?
Täna investeerime meie päikeseenergiasse rohkem,
Hiina investeerib sellesse palju rohkem kui Ühendriigid.
Mida teevad Ühendriigid, et ülejäänud maailm saaks sellest õppida?
Teil on fossiilsete kütuste sõltuvus.
Kui te nendest tõesti lahti ütlete, on meil teilt midagi õppida.
See oleks eeskuju, mida saaksime oma valitsusele näidata,
öeldes, et kui Ühendriigid saavad seda teha ja tõesti teevad,
vaatamata kogu survele, saame teha ka meie.
Kurb on aga, et seda ei toimu.
Minusugused inimesed on küllalt rikkad,
et kliimamuutuse esimesele hoobile vastu pidada.
Kuid India vaesed, Aafrika ja Bangladeshi vaesed
juba kannatavad kliimamuutuse esimeste märkide all.
Mida sa siia istutasid, Haji Ji?
Siia panime maha sibulad.
Veebruaris ja märtsis, kui saak juba kasvas,
sadas viie tunniga maha poole aasta vihmanorm.
Viie tunniga? Hävitas saagi? - Jah.
Teete ränka tööd, siis tuleb üks tavatu vihmasadu
ja hävitab kõik nagu viimane õlekõrs, mis murdis kaameli selgroo.
Riigid peavad hakkama uskuma, et kliimamuutus on reaalne,
see pole üksnes kujutlusvõime sünnitis.
Ühendriigid on ajaloo suurim kasvuhoonegaaside õhkupaiskaja.
Kahtlemata oleme kõik fossiilsetest kütustest kasu saanud.
Tean, et mina küll olen.
Minu jalajälg on arvatavasti suurem kui enamikul inimestel.
Vahel mõtlen, mida tuleb teha? Mida me peame ette võtma?
Maailmas on üle miljardi inimese ilma elektrita.
Nad tahavad valgust, soojust, elustiili,
mis meil Ühendriikides on olnud viimased sada aastat.
Kui tahame selle probleemi lahendada, on meie kohus eeskuju näidata.
Veel enam, aidata arengumaadel majandus ümber korraldada enne,
kui on juba hilja.
Me näeme sündmusi, mida minevikus ei olnud.
Jutt pole sellest, et terved saared jäävad vee alla.
Kriis algab ammu enne seda.
See on juba alanud.
Praegu puutume kokku ägedate üleujutustega.
Merevesi tungib mageda vee tiikidesse, kust inimesed saavad joogivee.
Olete teadlastega rääkinud? Kas nad andsid teile mingi ajapiiri?
Anote Tong Kiribati president
Teadlaste stsenaariumide
ja tulevikuennustuste kohaselt
jäävad meie saared vee alla. Küsimus on - mida ette võtta?
Hetkel asustame oma kogukondi
mõnedest saare osadest ümber sinna, kuhu vesi pole veel tõusnud.
Pikemat strateegiat oleme arutanud rahvusvaheliselt,
sest me peame leppima reaalsusega,
et võib-olla ei suuda tervet oma rahvast mahutada.
Oleme omaks võtnud väärika migratsioonipoliitika.
Ostsime Fidjil maad,
need, kes praegu soovivad emigreeruda, saavad seda teha.
See sõltub vabast valikust. Mul on 12 lapselast.
Tahaksin siit lahkuda teadmisega, et neil on endiselt kodu olemas.
Vaikse ookeani saared on hukkumisohus paradiis.
Tommy E. Remengesau Jr. Palau president
Üle terve Palau ulatub merevesi põllumaadele ja tungib majadesse.
See on uskumatu.
Kui palju aega tagasi oli siin puutumatu saar kodudega?
Kui 12 aastat tagasi siia tulite, elasid siin inimesed.
See on 12 aasta tulemus.
See on vaid väike pilt ühest paigast.
Väikese saare rahvas, kes kõige vähem kliimamuutusele kaasa aitab,
saab selle mõju kõige rohkem tunda.
Globaalse soojenemise halvimaid tagajärgi.
See, mida oleme teinud ülejäänud maailmale, on kuritegu.
Jutt pole ainult mere taseme tõusust.
Ranniku ökosüsteemid, mis oli kalaliikide poolest uskumatult rikkad,
me lihtsalt hävitasime,
nullisisime poole miljardi aasta pikkuse evolutsiooni tulemused.
Miljard inimest elatuvad kalapüügist korallrahudel,
see on praktiliselt ainus valk nende toidus. Miljard inimest!
Jeremy Jackson mereökoloog
Praegu oleme paigas, kus korallrahu oli päris hea tervise juures.
Mis siin puudub?
Ümberringi ei uju peaaegu mitte midagi.
Kas see korallrahu on suremas? - Arvan, et selle mõõt on täis.
Me paneme ökosüsteemi rängalt proovile.
See kahjustab tõsiselt korallide elu ja kasvuvõimet.
See võtab inimestelt elatise ja toob kaasa nälja.
See juhtub kõikjal. - Täiesti.
Sellised korallrahud, mida meie tunneme, praktiliselt kaovad.
Viimase 30 aastaga on 50% kõigist korallidest kadunud.
Ookeanid on nagu suur puhver, sest nad imavad endasse CO2.
Nad võtavad vastu kolmandiku CO2-st, mille me atmosfääri paiskame.
Seetõttu on nad kliimat stabiliseeriv jõud.
Häda on selles, et ookean ei saa oma tööd piisavalt kiiresti teha,
sest süsihappegaasi heitmeid on absurdselt palju.
Merest elu ei kao, ookeani jääb elu alati,
kuid see ei pruugi olla selline elu, nagu meie tahame.
Kolm miljardit aastat tagasi oli seal vaid palju lima.
Me hävitame ökosüsteemid, mis aitasid kliimat stabiliseerida.
Näiteks ookeanid ja vihmametsad imevad endasse atmosfäärist CO2.
Lindsay Allen vihmametsade kaitsja
Aastakümnete jooksul hingavad metsad süsihappegaasi sisse,
ladustavad tüvedes, lehtedes ja orgaanilises aines.
Süsihappegaasi heitmeid hoitakse meile ohutult,
kuni me puud maha raiume ja need põlema paneme.
See mõjub nagu süsinikupomm,
paisates tohutul hulgal süsihappegaasi heitmeid atmosfääri tagasi.
Kui paks sumu.
Nähtavus pole kuigi hea.
Midagi pole näha. Hirmu ajab peale.
Fawiza Farhan looduskaitsja
See pole looduslik? See on tule tekitatud?
See pole kaugeltki looduslik.
Ma pole iial midagi sellist näinud. - Tere tulemast Sumatrale.
Maailmas on järel kolm suurt troopiliste vihmametsade ala.
Amazonas Lõuna-Ameerikas, Kongo bassein Aafrikas
ja Kirde-Aasia vihmamets, mis laiub Indoneesias.
Indoneesias süüdatakse tulekahjud meelega, et rajada õlipalmi istandusi,
kus kasvab maailma odavaim taimeõli.
Seda on toiduõlis, töödeldud toiduainetes,
kosmeetikavahendites, puhastusainetes.
See väga odav kaubaartikkel toob firmadele tohutuid kasumeid.
Need rivid seal all on palmiõli istanduse palmid.
Nii kaugele, kui silm ulatub, õlipalmide read.
Väga palju metsa on hävitatud, lausa uskumatu.
Leuseri ökosüsteem Indoneesias
Seisame viimases paigas maakeral,
kus elevant, ninasarvik, orangutan ja tiiger elavad looduses koos.
Milline iludus!
Palmiõli tootmise laiendamine Indoneesias
on välja vahetanud ligi 80% meie metsadest.
Indoneesia on maailma kõige suurema korruptsiooniga maade seas.
Firmad annavad valitsuseametnikele altkäemaksu,
et saada maa tühjaks põletamise luba.
Metsatulekahjudes vabaneb rohkelt süsihappegaasi.
2015. a eraldus Indoneesias metsatulekahjudes
päevas sama palju süsihappegaasi kui terves Ühendriikide majanduses.
Ja metsapõlengud jätkuvad.
Ohus pole mitte ainult inimeste elatis,
vaid ka nendes metsades elavate liikide elu.
Ma ei suuda isegi kujutleda, missugused need metsad olid.
Metsad, mida asustasid tuhanded ninasarvikud, elevandid ja orangutanid.
Ian Singleton, PanEco fond Need tegelased on kõrvalprodukt
metsade raadamisel palmiõli tootmiseks.
Nad on pagulased metsadest, mida enam pole olemas.
Kõva haare! Tugev!
Annan sulle puuvilja, ära karda.
Porgandit või puuvilja?
Muidugi puuvilja, seda te tahate. Ole lahke.
Porgand maitseb? Mitte eriti.
Uskumatud loomad.
Kui inimesed ütlevad: "Vaeseke", tuletan neile alati meelde,
et need loomad on õnnelikud ellujääjad.
Mis saab ülejäänud orangutanidest? - Kõik teised on surnud.
Inimesed jätkavad metsade maharaiumist ja õlipalmi istutamist,
sest neid tooteid ostetakse.
Inimesed peavad taipama, et see, mida nad supermarketis ostavad,
nende argielus tehtud otsused
mõjutavad selliseid paiku nagu Leuseri kaitseala.
Palmiõli leidub peaaegu kõiges, mida ostame.
Kuidas saavad tarbijad seda vältida?
Kui nendel toodetel on nii laastav mõju,
miks ei kehtesta valitsused piiranguid, mis ei lase suurfirmadel
planeeti hävitada vaid selle nimel, et raha kokku hoida?
Kui tahad midagi teha ilma ametivõimude, näiteks valitsuse poole pöördumata,
siis ei tea ma lihtsamat moodust, kui oma toidusedeli muutmine.
Te saate alustada juba täna õhtul.
Gidon Eshel teadlane
Olete teadlane, kes uurib põllumajanduse mõju kliimale,
kuid varem pidasite kariloomi? - Olen teadlane, see on kõige tähtsam.
Kõigist troopiliste metsade raadamise põhjustest peamine on
loomaliha tootmine.
Loomaliha on üks ebaefektiivsemaid planeedi loodusvarade kasutusalasid.
Ühendriikides kasutatakse 47% maast toidu tootmiseks
ja lõviosa sellest moodustab loomatoidu kasvatamine.
70% maast on loomatoidu all. Puu- ja aedviljade ja pähklite all on 1%.
Veel tähtsam, lehmad toodavad metaani, mis on võimas kasvuhoonegaas.
Lehmad toodavad metaani nii, et söövad nii palju, kui suudavad
ja mäletsedes purskub suust röhitistena metaanipuhanguid atmosfääri.
Süsihappegaasi on atmosfääris palju rohkem,
kuid metaani mõju on palju suurem.
Iga metaanimolekul on samaväärne 23 süsihappegaasi molekuliga.
Atmosfääris leiduvast metaanist on peaaegu kõik kariloomade toodetud.
Võrreldes teiste allikatega,
kui suur osa on tingitud loomaliha tarbimisest?
10-12% Ühendriikides toodetud gaasiheitmetest tuleb veisekasvatusest.
225 g liha = 200 tundi 60-vatise lambipirni põlemist.
Vapustav.
Vahe on märgatav isegi nii väikesel toiduvaliku muutmisel
kui loomaliha vahetamine näiteks kanaliha vastu.
Kanad nõuavad 20% maast ja annavad 10% kasvuhoonegaaside kogusest.
Võrreldes riisi, kartuli või nisuga nõuab veiseliha 50 korda rohkem maad.
Tarbitava loomaliha vähendamine poole või isegi veerandi võrra,
võib tuua märgatava muutuse. - Jah, väga olulise.
Arvate, et see on üldse võimalik? Loomaliha on meie kultuuri tähtis osa.
Võib-olla pole kõik valmis iga päev tofut sööma,
ma saan sellest aru.
Aga kui teil just peab hammaste vahel liha olema
ja te vahetate selle kana vastu,
siis vähendate toodetavaid heitmegaase kuni 80% võrra.
Olgem ausad, toidusedelit on üsna lihtne muuta.
Film "Mees, kes jäi ellu" räägib inimese võitlusest loodusjõududega.
Me filmisime Kanadas lumepiirkonnas.
Iroonilisel kombel tabas meid rekordiline
soojalaine, mis sulatas kogu lume.
Filmivõtete lõpetamiseks tuli kolida maakera teise otsa, et lund leida.
Tulime kahesaja inimesega kesksuvest Lõuna-Ushuaia talvesse,
15 000 km kaugusele paigast, kus kolm kuud tagasi kavatsesime filmida.
Ajasime taga jääd, sest see sulas. Oli väga soe talv.
Tulime filmima kontinendi lõunatippu lõunapooluse lähedale,
sest siin oli veel viimane lumi alles.
Ütlesin oma pojale, et minu meelest on lõbus ja kurb,
et lastele on lume nägemine erakordne seiklus.
Tulevikus on väga vähestel võimalus näha lund.
Tunnen end nagu veidras sürreaalses filmis.
Vaatan enda ümber ja mõtlen, et kui mina saan lapsed,
on kõik see, mida praegu võtame endastmõistetavana,
meie planeet ning selle bioloogiline mitmekesisus ja ilu,
kõik see on tulevikus teistmoodi.
Iga tuli, mida näed on täiesti teistmoodi.
See peab tulema teistsugusest valgusallikast.
Me peame kõike teistmoodi ehitama, teedel liiguvad teistsugused autod.
See on vaid üks linn.
Kui pimedas vaatame maakera suurt kaarti,
on terve maailm elektrifitseeritud.
Me võitleme vägevate fossiilkütuse tootjate vastu,
kes tahavad oma äri endist viisi jätkata.
Kuidas me küll saame suunda muuta?
Fossiilkütuste tootmine on suurim tootmisharu maailmas.
Sellel on rohkem raha ja mõju kui ühelgi teisel sektoril.
Seetõttu, mida rohkem rahvas protesteerib, seda parem.
Minu arvates on teaduslikult põhjendatud fakt,
et me liigume vältimatult kahjude poole.
Mida varem tegutseme, seda väiksemad on kahjud.
Pagana pihta, äge robot.
Missugune on selles küsimuses sinu visioon?
Gigafactory eesmärk on langetada akude hinda sedavõrd,
et need oleksid kättesadavad.
Akudel on säästva energia tootmisel otsustav tähtsus.
Päike ei paista kogu aeg, energiat tuleb akudesse koguda.
Kuidas see aitab arengumaid, mille tohutu elanikkond vajab elektrit?
Päikesepatareide eelis on, et pole vaja ehitada elektrijaamu.
Võite elada kauges külas ja päikesepaneelid laevad akupakki,
mis varustab elektriga tervet küla,
ilma et tarvitseks sinna vedada tuhandeid miile kõrgepingekaablit.
See on sama, nagu juhtus laua- ja mobiiltelefonidega.
Paljudes arenenud maades hakati kasutama ainult mobiiltelefone.
Tegime arvutused, kui palju maksaks
terve maailma üleviimine säästvale energiale.
Mida oleks vaja?
Oleks vaja sada sellist tehast. - Sada tehast? - Jah.
Sellest piisaks Ühendriikide jaoks? - Ei, tervele maailmale.
Tervele maailmale? - Jah, kogu vajamineva energia jaoks.
Ja kõik? - Jah.
Seda pole palju. - See on teostatav.
Valmis Gigafactory on suurim ehitis maailmas.
Kõik tasandid kokku võib see hõlmata 140 000 ruutmeetrit.
Tesla ei suuda ehitada sadat Gigafatoryt.
Kas teised, Teslast palju suuremad firmad, teevad sama,
et tõesti muutust saavutada?
Kui suured tööstusettevõtted Hiinas, Ühendriikides ja Euroopas,
suured autotootjad, teevad sama,
siis kõik koos kiirendame üleminekut säästva energia kasutamisele.
Kui valitsus soodustab säästvat energiat, võime üsna kiiresti eesmärgile jõuda.
See on väga tähtis. Kui süsihappegaasil pole hinda,
ei jõua me muutust õigeaegselt teoks teha. - Jah.
Ainus viis olukorda muuta on süsihappegaasi maks.
Selgitage mulle CO2 maksu,
mis on teie sõnul nagu hõbekuul kliimamuutuse vastu võitlemisel.
Süsinikdiioksiidi maksu tuleb tasuda iga tegevuse eest,
mis paiskab atmosfääri CO2 heitmeid.
Maksustamine tõstab hinda, inimesed püüavad vähem tarbida.
See on majanduse esimene õppetund. - Te õpetate Harvardis majandust,
kirjutasite tänapäeva majandusest raamatu.
Ma olen aastaid seda ainet õpetanud, otsustasin vastava õpiku kirjutada.
Olete teinud koostööd paljude tähtsate vabariiklastega nagu
John McCain, Mitt Romney. Ka president George Bushiga.
Olin majandusnõukogu esimees.
Miks meil siis juba CO2 maksu pole?
Poliitikud ei tee alati seda, mida professorid neilt tahavad.
Põhimõte on selles, et maksustame halbu tegevusi,
mis kahjustavad teisi ühiskonna liikmeid.
Maksu abil tõstsime sigarettide hinda, inimesed tarbivad vähem sigarette.
Kliimamuutus toob kaasa erinevad negatiivsed mõjud ja kulud.
Üleujutus, põud, metsapõlengud, orkaanid, kuumalained, toidunappus,
veepuudus, kodukindlustus, palgakaotus, kliimaseadmed.
2060. a maksab kliimamuutus Ühendriikide maksumaksjatele
44 triljonit USA dollarit.
CO2 maks sunnib inimesi nende kuludega arvestama.
Inimeste sotsiaalset vastutustunnet on väga raske mõjutada,
sest inimestel on niigi palju, mille pärast muretseda,
nad ei taha ega suuda iga otsust tehes kliimamuutusele mõelda.
Iga kord kui automootori käivitate, peaksite mõtlema selle mõjust kliimale.
CO2 maks suunab inimesi õigesti tegutsema.
Te olete vabariiklane, kes tahab makse juurde?
On tähtis meeles pidada, et kui meil on CO2 maks,
saame vastutasuks teisi makse vähendada. Näiteks palgafondimakse.
See on rohkem maksude nihutamine kui maksutaseme tõstmine.
Kas praeguses poliitilises olukorras läheb läbi CO2 maksu kehtestamine?
Pooled ametiisikutest ei usu kliimamuutust.
Jah, me suudame!
Valimiskampaania ajal ei tahtnud president Obama nimetada
CO2 maksu, sest see oleks tema populaarsust vähendanud.
Et muuta presidendi arvamust, tuleb muuta avalikku suhtumist CO2 maksusse.
Meenutage geiabielusid. Barack Obama oli nende vastu.
Ma ei ole geiabielude pooldaja.
Millal ta ümber mõtles? Siis, kui rahvas muutis oma arvamust.
Samasoolised peaksid saama abielluda.
Poliitikud, keda nimetame oma valitud juhtideks,
on tegelikult meie valitud järgijad. Nad teevad, mida rahvas ootab.
Kui ameeriklased on ära räägitud, tulevad poliitikud kiiresti järele.
President Obama ja ligi kahesaja maa esindajad püüavad sõlmida lepet,
mis hoiaks globaalsel soojenemisel silma peal.
John Kerry USA riigisekretär
Detsembris koguneb maailm Pariisi ÜRO kliimakonverentsile.
Siis näeme, kas meil jätkub kollektiivset poliitilist tahet,
et jõuda auahne kõikehõlmava leppe sõlmimiseni.
Praegu on kriitiline aasta.
Leo, kuidas läheb? - Suur tänu, et aega leidsite.
Nägid fotot meie eelmisest kaelustusest? See oli üsna ohtlik.
Jah, tuleb meelde. Olin unustanud. Rõõm teid näha, riigisekretär.
Pärast nurjunud läbirääkimiste aastakümneid,
mis teeb need kõnelused teistest erinevaks?
Mäletan, kui George Bush seenior ütles,
et äsja kuulsime asjast, mida nimetatakse globaalseks soojenemiseks.
Rio de Janeiro Maa tippkohtumine
George Bush seenior USA president
Tulime Riosse uhkusega oma saavutuste üle
ja kindla tahtega laiendada Ameerika juhtivat tegevust keskkonnaküsimustes.
Tippkohtumised kliima küsimuses järgnevad üksteisele,
kuid tegusid on vähe näha.
Ma ütlen, mille poolest seekord on teisiti.
Möödunud aastal lubasid president Obama ja Hiina president Xi,
et Pariisis teatavad nad kavatsusest vähendada gaaside heitkoguseid.
Kui kaks maailma suurima majandusega riiki,
kes on maailma suurimad heitgaaside tootjad,
teevad sellise avalduse, siis annab see enneolematu impulsi.
Paljudes asjades saavutatakse edu.
Kahjuks on kliimamuutuse negatiivne mõju juba selgelt näha.
Suured elanikehulgad vahetavad kliima tõttu elukohta.
Käivad ägedad lahingud vee pärast, mis võib sõjaks puhkeda.
Mehhiko veesõda. Kokkupõrked magevee pärast.
Mistahes äärmuslik filosoofia võib inimestele olla meele järele,
kui neil pole kusagil elada, kui pole elutingimusi.
Siis on inimesed kõige haavatavamad.
Süüria põgenikud
Kui keegi arvab, et ma teen nalja - see toimub täna.
Kõige rohkem kardame jätta maailm
endast maha paremas seisus, kui selle saime.
Praegu me seda küll ei tee.
Mõtlen sageli, kuidas inimkonnale kindlustada jõukas tulevik,
kui oleme jõudmas planeedi taluvuspiirini.
Johan Rockström Stockholmi Ülikooli professor
Mul on au olla Maa Liiga juhataja,
see on juhtivate maakera uurijate võrgustik.
Me püüame ühendada kõik oma teadmised
maakera tuleviku kohta.
Sellel sajandil soojeneb meie keskkond keskmiselt neli kraadi.
Viimase nelja miljoni aasta jooksul pole me elanud 4 kraadi soojemas maailmas.
Me ei tunne seda olukorda kuigi hästi.
Andke mulle ettekujutus sellest,
missugune võib maailm hakata välja nägema, kui me ei tegutse.
Viimastel 12 tuhandel aastal on temperatuur olnud imepäraselt stabiilne.
Keskmine temperatuur muutub terve perioodi jooksul
vaid +/- 1 kraadi võrra Celsiuse järgi.
Täiuslik planeet täiusliku atmosfääriga. - Täpselt nii.
Tõstame temperatuuri.
Palju praegu on? - Läheneme 1 kraadile.
Muutus on juba 0,85 kraadi ja eeldatav mõju saabub kiiremini.
Torm on nii ulatuslik, et 60 miljonit ameeriklast saavad selle jõudu tunda.
Käes on ajalooline põud.
Maakera korallrahud hukkuvad enne kahekraadist muutust.
Ennustatakse 1,5-2-kraadist soojenemist.
See on juba käes. - Ilmselt see tuleb.
3-4-kraadise muutusega tekivad kuumalained,
mis teevad paljud maakera osad elamiskõlbmatuks.
Ekvaatori ümbruses variseb põllumajandus kokku.
Me pole enam suutelised inimkonda vajalikul määral toitma.
Teadlased on väga mures, et me võime jõuda punktini,
kus Maa võtab ohjad oma kätte ja hakkab soojenemist intensiivistama.
Me nimetame neid paiku kriisikohtadeks. Kõige ilmsem on see Gröönimaal.
Esmakordselt sulab Gröönimaa terve oma pinna ulatuses,
valge pinna asemel on tume pind
ning selle asemel, et jahutada hakkab ise soojenema.
Sellepärast, et jää enam ei peegelda soojust tagasi.
Kuna värv muutub. - Kuna jää värv muutub.
Jah. Nüüd hakkavad tagajärjed end ootamatult tunda andma.
Igikeltsa alla kinni külmunud metaan sulab sedavõrd, et hakkab eralduma.
See omakorda soojendab planeeti veelgi ja metaani lisandub veel rohkem. - Õige.
See juhtub, kui me otsekohe tegevusse ei asu.
Jah. Ning kõik läheb vana rada.
Kuid läheneb detsembris toimuv Pariisi kliimanõupidamine.
Kui maailma liidrid kokku lepivad, on aken avatud, kuigi ainult paokil,
et stabiilse planeedi juurde tagasi pöörduda.
Eelmine kliimakohtumine ei lahendanud puhtale energiale ülemineku probleemi.
Pariisis saame seda teha. Tõendid on olemas.
Kui laupäeva hommikul Saksamaal üles ärkate,
saate tõenäoliselt 30% elektrist päikese- ja tuuleenergiast
ja mitte mõnelt üksikult energiatootjalt -
kaks miljonit kodanikku annavad võrku omatoodetud energiat.
Taani toodab üle saja protsendi energiast tuulejõul.
Sada protsenti on täielikult taastuv energia.
Pidage meeles, et kui kord olete tuule- ja päikeseenergiale panustanud,
on teil igaveseks tasuta energia olema.
Näiteks minu kodumaal Rootsis toimusid tohutud protestiavaldused,
osalejaid oli noorterühmadest kuni kodanike ühendusteni,
nii et kolm nädala tagasi teatas peaminister,
et Rootsist saab maailma esimene fossiilkütustevaba riik. - Õnnitlen.
Olin rabatud, kuidas see liikumine alt hoo sisse sai.
Usun, et oleme maailmale näidanud teed kestlikku tulevikku.
Kardame vaid, et liigume liiga aeglaselt.
Pariis, Prantsusmaa
Pariisi kliimakonverents 2015
Daamid ja härrad, täna kogunesite kirjutama uue tuleviku stsenaariumi.
Meie planeedi saatus on teie kätes.
Olen tüdruk väikeselt saarelt, kellel on suured unistused.
Olen Majuro saarelt Mashalli saarestikus.
Kui olin 6-7-aastane, jutustas mu vanaisa,
et kunagi sulab põhja- ja lõunapoolusel jää ära,
seetõttu vesi tõuseb ja ujutab meie saared üle.
See lepe on nende jaoks meie seast,
kelle kultuur, esivanemad, kogu elu on seotud nende maaga.
See leping aitab maailmal valmistuda nende kliimamuutuse mõjude vastu,
mis on juba kohal ja ka nende vastu, mis on vältimatult meie poole teel.
Peaaegu veerand sajandit kestnud globaalse kliima arutelud
jõudsid Pariisis pöördelise hetkeni.
195 riiki lubasid teha kõik, mis võimalik, et olukorda muuta.
Näen, et reaktsioon on positiivne. Vastuväiteid pole.
Pariisi kliimalepe on vastu võetud.
See leping on kahtlemata tohutu samm edasi.
Kuid kas see viib piisavalt kaugele?
Pariisi lepe kutsub üles hoidma kliima soojenemist tublisti alla 2 kraadi,
samas läheneb see juba 1,5 kraadile.
Leppes ei mainita süsihappegaasi maksu ega karistusi.
Ei ole jõustamissätteid.
Peame vaid uskuma, et riigid täidavad oma lubadused.
Kui tõenäoline see on?
See on saavutamatu eesmärk, mille kongress on juba maha hääletanud.
Seda ei juhtu, et me vähendame CO2 emissiooni 26-28% võrra.
Keskkonnakaitse agentuur allub minu juhitud komisjonile.
Tere, rõõm teid näha. - Suur tänu teile.
Teil läheb hästi? - Täiesti.
Pariisi leppest sai ajalooline leping mitte sellepärast,
et viib meid sinna, kuhu peame lõpuks jõudma,
vaid seepärast, et esmakordselt kohustab see kõiki maid
tegelikke samme astuma ja eesmärke püstitama.
See loob aluspõhja, mis lõpuks annab võimaluse
hakata selle probleemiga tõsiselt tegelema.
Olete tulemusega rahul? - Olen rahul, et panime paika aluspõhja.
Pariisis püstitatud eesmärgid pole kaugeltki piisavad,
et teha, mida teadlased meilt nõuavad probleemi lahendamiseks.
Kuid kui järgmised 20 aastat kasutame olemasolevat tehnoloogiat
vähendamaks CO2 emissiooni,
ja kui me seejärel hakkame aeglaselt uusi tehnoloogiaid kasutades auru lisama
ning igal aasta püstitame üha nõudlikumad eesmärgid,
siis ei pööra me juba praegu vältimatut soojenemisprotsessi täiesti ümber,
kuid saame selle peatada enne, kui see muutub katastroofiliseks.
Pole saladus, et te kohtasite tugevat vastupanu,
kui püüdsite sisse viia mõned kliimamuutusega seotud algatused.
Jah, vastaspoolel on päris palju inimesi.
Kui ametisse astub mõni kliimamuutusse mitteuskuja,
kas tal on võimalik tühistada kõik, mille heaks olete töötanud?
Isegi, kui tuleb keegi, kes ei usu kliimateadlasi,
annab tegelik elu hoolimatutele vastu nina.
Usun, et avalikkus juba hakkab teadusega arvestama,
osalt sellepärast, et teadusega pole võimalik vaielda.
Imetlen teie optimismi.
Kui vaatame teadust ja seda, mis toimub Antarktikas,
näeme teadlaste väidet, et jääs on paiku, mis garanteerivad
4-6 m ookeanitaseme tõusu. See tooks kaasa katastroofi.
Te olete vaba maailma juht.
Teil on juurdepääs teabele, mida enamikul inimestel ei ole.
Mis tekitab teis hirmu tuleviku pärast?
Tohutu osa maailma elanikest elab ookeanide lähedal.
Kui nad hakkavad kolima, jääb loodusvarasid väheseks,
eri elanikkonna rühmad hakkavad omavahel nende pärast võitlema.
Sellepärast ütles Pentagon, et kaalul on riiklik julgeolek.
See pole ainult keskkonnaprobleem, see on riikliku julgeoleku teema.
Lisaks kurbusele, mida tunneksin,
kui minu lapsed ei näeks iial jääliustikku, nagu nägin seda mina Alaskas käies.
See on asja romantiline külg.
Käin tütardega jalutamas ja tahan,
et nemad ja minu lapselapsed näeksid samu asju,
kui nägin mina lapsena kasvades.
Isegi kui olete mitte sentimentaalne, vaid väga kaine mõistusega,
peab teile muret tegema muutuste mõju riiklikule julgeolekule,
kehtiva maailmakorra suutlikkus vastu pidada sellistele pingutustele,
mida teadlased ennustavad, kui me nende vastu tegutsema ei hakka.
Seepärast peame kohe tegutsema.
Kui me jätkame pingutusi ja rahva harimist,
siis pole põhjust, miks me ei peaks õigeaegselt probleemi lahendama.
Tänan, et aega leidsite, hr president. - Tänan teid tubli töö eest.
Taipasin, et teadlaste kogukonnana pole me teinud parimat tööd
avalikkuse teavitamisel selle ohu eest.
Aga kui lähete sinna üles, siis näete oma silmaga,
kui õhuke on atmosfäär, tilluke sibulakoor maakera ümber.
Seal on hapnik, mida hingame ja süsihappegaas, mis tekib põletamisel.
Hämmastavalt habras kiht.
Mõistusega teadsin, kuidas maakera süsteem toimib.
Olen sellega tegelenud 20 aastat.
Teadsin, kuidas atmosfäär ja ookean, kõik süsteemi osad koos töötavad.
Ma teadsin seda mõistusega.
Kuid see on sama kui sipelgal püüda kujutleda,
missugune on elevant ja selleks mööda elevanti ronida.
Kui oled orbiidil ja näed igas suunas 19000 km kaugusele,
siis mõjub see lausa ilmutusena.
Näha öösel linnu, miljoneid inimesi töötamas.
Tulla maakera päevapoolele, näha looduse süsteeme.
Orkaane, hiigelrattaid ookeani kohal.
Nägin oma jalge all voolamas Amazonase jõge.
Viieks minutiks oli mõlemal pool roheline vaip.
Väga ilus, mereni välja.
Päike tõusis Amazonase kohale, terve mets ärkas üles,
elas oma igapäevast elu. Hingas sisse ja välja.
Piers Sellers astronaut, teadlane
Pärast seda hakkasin planeeti tohutult rohkem armastama.
Maapinnal ei mõelnud ma sellele kunagi.
Ma armastan ka inimesi maakeral.
Tundub, nagu oleks sind pere juurest ära viidud, kuhu ma pärast naasin.
Ma soovin maakerale kõike head.
Enne jõule sain teada, et põen pankrease vähki.
Neljas staadium, see on edasi levinud, pole ainult ühes kohas.
Arvata võib, et mind pole enam kauaks. Ellujäämise võimalus on väga väike.
Seetõttu on mul põhjust mõelda, mida on tähtis teha
ja kuidas ma saan veel jäänud aja jooksul kaasa aidata.
See on maakera mudel.
Iga päev vaatavad maakera kakskümmend satelliiti.
Üks vaatleb pilvi, teine merepinna temperatuuri,
kolmas süsihappegaasi atmosfääris. Kogu teave kogutakse kokku
ja selle vahendi abil simuleerime kliima käitumist.
Siin on näide sellest, mida näeme:
see on ookeani pinna temperatuur, mõõdetuna kosmosest.
See on terve maakera pinna temperatuur.
Siin näete, et poolused sulavad. - Hämmastav.
Nii tuleb seda teha. Nii näeb tõeliselt, mis toimub.
Siin on Golfi hoovus, meri liigub.
See on nagu suur kunstiteos. - Kas pole?
Suurim mõju ilmneb siin. - Golfi hoovuses.
Jah. Näete seda hoovust?
Gröönimaa jää sulavesi peataks konveieri,
Golfi hoovus aeglustuks, ei tooks siit enam soojust siia.
Euroopal hakkaksid varbad külmetama.
Sest Euroopasse tuleb palju soojust troopikast,
üle Põhja-Atlandi. See hoiab Euroopa soojas.
Seega muutub Euroopas külmemaks? - Jah.
Kliimamuutuse puhul on väärarusaam, et kõik muutub soojemaks. - Jah.
Siin on maailma kõige täiuslikum sademete satelliit.
See on väga tähtis, sest me arvame, et kliimamuutuse suurim mõju
on sademete vööndi liikumine.
Need liiguvad ekvaatorist kaugemale, me juba näeme märke põudadest.
See tekitab rohkem põuda paikades, kus on liiga kuum. - Jah.
Riigidepartemangus ja mujal on kirjutatud palju dokumente,
et püsiv põud põhjustas kodusõjad Süürias,
Darfuris Sudaanis, kõigis paikades, kus napib vett ja toitu.
Kehtib see tervel planeedil või ainult konkreetsetes piirkondades?
Me eeldame, et terves maailmas.
See toimub osas Indiast, Ühendriikides Oklahomas,
"Tolmukausi" piirkond muutub
eeldatavalt mõne aastakümnega palju kuivemaks. - Jeerum.
Aga minu koduosariigis Californias? - Väljavaated pole kahjuks kuigi head.
"Tolmukausis" ja siin ennustatakse 50 aasta pärast pidevat põuda.
Kuid 900 aasta rängimat põuda on oodata siin.
See saabub pisut varem, kui arvasime. See juhtub mõnekümne aasta jooksul.
Aina ebameeldivad uudised. - Jah.
Paljud inimesed on sellest praegu pisut segaduses.
Faktid on kristallselged.
Jää sulab, maapind soojeneb, merevee tase tõuseb.
Need on faktid.
Selle asemel, et lootust kaotada, öelge: "Jah, see on probleem."
Oleme realistid, leiame väljapääsu. Väljapääsud on olemas.
Kui otsekohe lakkaksime fossiilkütuste põletamast,
jätkaks planeet mõnda aega soojenemist, kuni jälle hakkaks jahtuma.
Ütlete, et kui tegutseme õigesti, soojeneb maakera edasi?
Jah, kuid lõpuks soojenemine lakkab ja maakera hakkab taas jahenema.
Kas arktiline jääkate hakkab taas kasvama? - Jah, kui algab jahenemine.
Siis tõesti on võimalik parandada trajektoori, millel liigume? - Kindlasti.
Huvitav. - Jah, lootust on.
Teil on kõige suhtes uskumatult positiivne hoiak. Hämmastav.
On küll, olen põhiliselt optimist. Ma tõesti usun inimestesse.
Arvan, et kui inimesed vabanevad segaduse udust
või algsest ebakindlusest ja hindavad ohtu realistlikult,
kui neid teavitatakse sellest, mis oleks parim tegevus,
siis nad tulevad kaasa ja teevad, mida vaja.
See, mis tundus täiesti võimatuna, muutub võimalikuks.
Endiselt mõtlen palju pildile, mis rippus minu võrevoodi kohal.
Lugu "Maiste naudingute aiast" algab tegelikult väljaspool maali.
Bosch maalis meie maakera selle loomise kolmandal päeval.
Ta oleks nagu tahtnud näidata meie planeedi haprust,
kujutades Maad ja selle atmosfääri klaaskupli alla suletuna.
See on meie kodu.
See variseb kokku.
Ja see kahjustab meid kõiki.
Paavst Franciscus saatis välja keskkonda puudutava läkituse.
See dokument kutsub üles tegutsema globaalse soojenemise peatamiseks
ja nõuab õiglast suhtumist vaestesse.
Meie ühine kodu on tõsiselt korrast ära.
Lootus lubab meil uskuda, et alati leidub väljapääs.
Et me saame uue suuna võtta,
alati saame midagi teha oma probleemi lahendamiseks.
Siiski näeme märke, et olukord läheneb murdepunktile.
See on otsene sõnum paavstilt, tohutult tähtis asi.
Ta on üks meie planeedi tähtsamaid vaimseid juhte.
DiCaprio.
Ta esitas maailmale üleskutse tunnistada teaduse infot kliimamuutusest.
Ükski paavst ajaloos pole midagi taolist teinud.
Võimalus paavstiga suhelda oli tähendusrikas kogemus.
See raamat on Hieronymus Boschist.
Poisikesena rippus see pilt minu võrevoodi kohal.
Tema hääl kõlas tungivalt.
Ta ütles, et pidas Pariisi konverentsi sammuks õigeks suunas,
kuid sellest kindlasti ei piisa.
Ta arvab, et me kõik peame sellel teemal rääkima nii valjusti, kui saame
ja et me peame viivitamatult tegutsema.
Ta ütles, et kõige tähtsam on palvetada inimkonna eest.
Pärast kõike nähtut oli ilmselge,
et me enam ei ela selles esimeses rikkumatuna kujutatud Eedenis.
Me elame teisel paneelil,
millele Bosch pani nimeks "Inimsugu enne veeuputust"
New York, Pariisi kliimaleppe allakirjutamine
Kõige rohkem painab mind viimane paneel.
See, millel on söestunud, tume taevas.
Planeet, millel me kõik koos lasksime hävida.
Küsimus on, kas suudame õigeks ajaks oma suunda muuta?
Kui tegemist oleks filmiga, saaksime stsenaariumile lõpu kirjutada
ja sellest segadusest väljapääsu leida. Kuid tegelik elu nii ei käi
ja me ei saa teeselda, et teame, kuidas kõik lõpeb.
Saame vaid kontrollida oma järgmisi tegusid,
seda, kuidas elame oma elu, mida tarbime, kuidas osaleme
ja kuidas kasutame oma häält,
ütlemaks oma liidritele, et teame kliimamuutuse kohta tõde.
Viimasena saab allakirjutamise tseremoonial sõna
Akadeemia parima näitleja auhinna võitja,
ÜRO rahusaadik hr Leonardo DiCaprio.
Tänan, hr peasekretär, au eest pöörduda kokkutulnute poole.
Tänan nimekaid kliimateadlasi, kes on siia kogunenud
ja kes on valmis tegutsema.
ÜRO rahusaadikuna reisin kaks aastat mööda maailma.
Nägin linnu, mida Pekingi kombel lämmatas tööstusreostus,
iidseid boreaalseid metsi Kanadas, mis olid maha raiutud
ning Indoneesia vihmametsasid, mis olid maha põletatud.
Indias kohtusin talupoegadega, kelle saagid oli vesi minema uhtunud.
Ameerikas nägin oma silmaga merevee tõusu ja üleujutust Miami tänavatel.
Gröönimaal ja Arktikas jahmusin, nähes iidseid jääliustikke
kiiresti kadumas, palju varem, kui teadlased olid ennustanud.
Kõik, mida oma reisil nägin ja teada sain, äratas minus õudust.
Mõelge, missugune häbi langeb meist igaühe peale,
kui meie lapsed ja lapselapsed vaatavad tagasi ja taipavad,
et meil oli võimalik laastamine peatada,
kuid selle teostamiseks ei piisanud poliitilist tahet.
Jah, me saavutasime Pariisi leppe sõlmimise.
Täna kogunes sellele alla kirjutama rohkem riike,
kui on inimkonna ajaloos kogunenud mistahes muul põhjusel.
See annab lootust.
Kahjuks näitavad tõendid, et sellest ei piisa.
Otsustavat muutust on vaja otsekohe.
Muutust, mis viib uue kollektiivse teadlikkuseni.
Uue kollektiivse inimkonna arenguni, mida innustab ja võimaldab
selle arengu tähtsuse mõistmine teie kõikide poolt.
Täna võime üksteisele õnne soovida, kuid sellel pole mingit tähendust,
kui naasete koju ja teil ei õnnestu läbi suruda rohkem,
kui selles ajaloolises leppes tõotatakse.
Pärast 21 aastat kestnud debatte ja konverentse on aeg teatavaks teha,
et aitab juttudest, ettekäänetest, aastakümneid kestvatest uuringutest,
enam me ei luba fossiilkütuste tootjatel
manipuleerida ja valitseda teadust ning poliitikat,
mis mõjutavad meie tulevikku. Praegu maailm vaatab.
Tulevased põlvkonnad kas ülistavad teid
või mõistavad teid hukka.
Te olete maailma viimane lootus.
Kaitske teda, muidu saab meist
ja kõigist meile kallitest elusolenditest ajalugu.
See sõltub meist kõigist.
Tarbige teisiti.
Mida ostate, mida sööte, kuidas energiat saate.
Hääletage juhtide poolt, kes võitlevad kliimamuutuse vastu,
lõpetades fossiilkütuste tootmise toetamise,
investeerides taastuvenergiasse,
jättes fossiilsed kütused maapõue,
toetades süsihappegaasi maksustamist.
Selle filmi tegijad maksid vabatahtlikult süsinikdioksiidimaksu.
Fondid toetavad hävimisohus olevate vihmametsade kaitset.
Avastage oma mõju kliimale ja kuidas seda korvata,
külastades veebilehte carbotax.org.
Saage rohkem teada ja tegutsege,
külastades veebilehte BeforeTheFlood.com.
Tõlkinud Tiiu Simm